Kako sačuvati poljoprivredno zemljište, izazov je za stručnjake širom sveta. Uprkos njihovim apelima da je hrana sve skuplja i da plodno zemljište treba čuvati, ono se sve češće koristi za gradnju industrijskih zona, stambenih zgrada, infrastrukturne mreže. Tako je Srbija, između dva popisa, izgubila milion i dvesta hiljada hektara obradivih oranica.
Danak širenja gradova i rasta broja stanovnika u njima, plaćamo plodnom zemljom. Svestan da njiva čuva život na selu, Slobodan Ilić iz Majura kod Šapca ne zapostavlja svoje imanje od više stotina hektara, uz to gaji i 78 krava.
"Kompletno ova tabla od 320 hektara površine je pretvoreno u građevinsko zemljište. Tu su nekada pasle krave, ovce, svinje.... Tu smo mi kao deca provodili dane za vreme školskih raspusta, čuvajući stoku i ubirajući neke plodove svoga rada", navodi Slobodan Ilić, poljoprivrednik iz Majura.
U Podunavskom okrugu ima oko 45.000 hektara obradivog poljoprivrednog zemljišta, kvaliteta od prve do sedme klase. Najviše se sadi kukuruz, a tamo gde je najplodnije zemljište, gaji se voće i povrće.
"Grad Smederevo brine o poljoprivrednom zemljištu na taj način što poštuje sve pravilnike koji su aktuelni i bez odobrenja svih nadležnih organa ne može da se vrši promena korišćenja, odnosno namena poljoprivrednog zemljišta u neke druge svrhe. Kako bi rekli iz poljoprivrede, ne postoji loše poljoprivredno zemljište, nego postoji loše gazdovanje nad tim poljoprivrednim zemljištem", kaže Goran Pavlović, član Gradskog veća zadužena za poljoprivredu u Gradu Smederevu.
Poljoprivredna proizvodnja značajnija od industrijske
Dr Aleksandar Leposavić iz Instituta za voćarstvo u Čačku navodi da poljoprivredna proizvodnja ima značajnu, mnogo veću ulogu nego industrijska proizvodnja.
"I to bi svakako trebalo i zaštititi i na neki način veoma puno se priča i o povećanju stepena prerade ali i to je jedan od načina da se poboljša život ljudi", kaže Leposavić.
Srbija ima četiri miliona i sedamdeset pet hiljada hektara obradivog zemljišta, a obrađuje se tri i po miliona hektara oranica.
"Zemljište može u trenutku da se izgubi ako se zauzme nekom zgradom ili betonom, a potrebne su hiljade godina da se ono stvori. Zato je zemljište proglašeno kao neobnovljiv prirodni resurs, kao ograničena sirovina, pogotovo spram naših sve većih zahteva prema zemljištu. Devedeset pet odsto svetske proizvedene hrane potiče sa zemljišta", kaže Jordana Ninkov sa Instituta za ratarstvo i povrtarstvo, Novi Sad.
EU godišnje gubi površinu zemljišta veličine Berlina
Agroekonomista Milan Prostran navodi da Evropska unija, godišnje gubi samo zbog vodnih erozija površinu zemljišta veličine Berlina.
"Iz tih razloga moramo voditi računa da se, i kada su u pitanju infrastrukturni objekti, ipak, oni grade na manje plodnim površinama i da sačuvamo ovo bogatstvo koje je najvrednije što danas jedna zemlja može da ima", ističe Prostran.
Istorija nas, kažu agroekonomisti, uči da je čovek oduvek poštovao zemlju i da nikada nije gradio kuću na plodnoj oranici, već po obodima polja.
BONUS VIDEO: DA BI SE RAD NA SELU ISPLATIO NAJBITNIJE SU DVE STVARI! Proizvođači hrane o izazovima i benefitima poljoprivredne proizvodnje
(Mondo/RTS/Miloš Škrbić)
Molili smo igrače da dođu u halu, a nikad nisu došli! Željko Obradović u Partizanu ovo 3 godine nije doživeo
"Samo jedne godine sam imao vrhunski tim i budžet!" Željko otkrio - nije bio plan, ali gledao je 80 igrača!
Mondo ukrštenica za 11. septembar: Jutarnja zabava i "razgibavanje" mozga!
Kaća mislila da će da je zaprosi, a dobila "Napusti moj stan": Oliveru pomutila razum klinka od 18
Zvezda tesno pala u Atini protiv Olimpijakosa: Crveno-beli videli ko je već spreman za Evroligu